Tonalpohualli
Aquest calendari asteca ritual es registrava al tonalamatl (llibre dels dies), un còdex en pell de cérvol o paper d'escorça a partir del qual un sacerdot ( tonalpouque ) extreia horòscops i predeia els dies fastos i nefastos del cicle. L'estructura (similar a la desenvolupada molt abans pels maies, i probablement heretada d'aquests a través dels tolteca s) comprenia un any de 260 dies, a cada un dels quals s'assignava una data per la combinació d'un dels 20 signes dels dies i un nombre d'1 a 13, representat per punts, de manera que era impossible confondre dos dies del cicle anual.
Per tant, l'almanac estava compost de vint trecenas, és a dir, 20 setmanes de 13 dies, amb la primera setmana començant a 1-Caiman i acabant a 13-Canya, la segona entre 1-Ocelot i 13 -Calavera, i així successivament. Cada un d'aquests dies es dividia en 13 hores diürnes i 9 nocturnes. Com mostra el quadre següent, es creia que un déu o una deessa presidia cada signe dels dies, i cada un estava també associat a un punt cardinal (en sentit de gir antihorari, començant per l'Est, d'on surt el sol).
Dies batejats
Nom del dia | Significat | Deïtat associada | Punt cardinal | Signe al Còdex Laud |
---|---|---|---|---|
Cipactli | Caiman | Tonacatecuhtli Senyor nostre suport | Aquest | ![]() |
Ehecatl | Vent | Quetzalcóatl Serp Emplumada | Nord | ![]() |
Calli | Casa | Tepeyóllotl Cor de la Muntanya | Oest | ![]() |
Cuetzpallin | Sargantana | Huehuecoyotl vellíssim Coyote | Sud | ![]() |
Cóatl | Serp | Xalxiuhtlicue Senyora de la Falda de Verd Jade | Aquest | ![]() |
Miquiztli | Calavera | Tecciztécatl L'del Caragol Marí | Nord | ![]() |
Mazatlan | Cérvol | Tlàloc El que fa brollar les Coses | Oest | ![]() |
Tochtli | Conill | Mayahuel La de la planta de Maguey | Sud | ![]() |
Atl | Aigua | Huehueteotl Senyor de l'Any | Aquest | ![]() |
Itzcuintli | Gos | Mictlantecuhtli Senyor Mictlan | Nord | ![]() |
Ozomatli | Mico | Xochipilli Príncep Flor | Oest | ![]() |
Malinalli | Herba | Patécatl El de la Terra de les Medicines | Sud | ![]() |
Acatl | Canya | Tezcatlipoca Mirall fumejant | Aquest | ![]() |
Océlotl | Ocelot | Tlazolteotl Devoradora de la brutícia | Nord | ![]() |
Cuauhtli | Àguila | Xipe Tòtec Nostre Senyor Esquarterat | Oest | ![]() |
Cozcacuauhtli | Voltor | Itzapapalótl Papallona de Obsidiana | Sud | ![]() |
Ollín | Terratrèmol | Xolotl Doble | Aquest | ![]() |
Tecpatl | Ganivet de pedrenyal | Chalchiuhtotolin Tezcatlipoca encobert | Nord | ![]() |
Quiáhuitl | Pluja | Tonatiuh Qui va irradiant | Oest | ![]() |
Xochitl | Flor | Xochiquetzal Flor de la Rica Ploma | Sud | ![]() |
Vegeu també
- Calendari asteca
- Tzolkin, l'equivalent maia al Tonalpohualli.
Enllaços externs
- Calendari asteca en línia, informació de cada dia Arxivat 2005-09-25 a Wayback Machine. (en anglès)