Čečenština
Čečenština (Нохчийн мотт, Noxçiyn mott) | |
---|---|
Rozšíření | Čečensko (Rusko), Jordánsko |
Počet mluvčích | 1 341 000[1] |
Klasifikace | Severokavkazské jazyky |
Písmo | Latinka, cyrilice |
Postavení | |
Regulátor | není stanoven |
Úřední jazyk | Čečensko (Rusko) |
Kódy | |
ISO 639-1 | ce |
ISO 639-2 | che (B) che (T) |
ISO 639-3 | che |
Ethnologue | cjc |
Wikipedie | |
ce.wikipedia.org | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Čečenština je jazyk z čečensko-ingušské, též vajnachské větve kavkazské jazykové rodiny. Má 1,3 milionů mluvčích, z nichž většina žije v Rusku.[1] Je podobná inguštině.
Kavkazskými jazyky se mluví pouze v oblasti Kavkazu, i když gruzínština se někdy považuje za příbuznou baskičtiny.
Čečenštinou hovoří asi 950 000 lidí v Čečensku[zdroj?] a dále jí používají diaspory Čečenců žijící na Středním východě, zejména v Jordánsku.
Čečenština je oficiálním jazykem Čečenska, autonomní republiky Ruska.
Nářečí
- Ploskost
- Itumkala (Šatoj)
- Melchin
- Kistin
- Čeberloj
- Akkin (Aux)
Čečenština má 31 souhlásek.
Slovní zásoba
Některá čečenská slova jsou vypůjčena z arabštiny, jiná z turkických jazyků, perštiny, gruzínštiny a ruštiny.
Historie
Čečenské písmo vzniklo po říjnové revoluci a od 20. let 20. století se začala používat latinka namísto arabského písma. V roce 1938 se začala používat cyrilice. Po deklaraci čečenské republiky v roce 1992 začali někteří mluvčí používat latinku, ale většina obyvatelstva stále používá cyrilici. Čečenská diaspora v Jordánsku, Turecku a Sýrii hovoří plynule čečensky, ale s psaním je to již horší (cyrilice).[zdroj?]
Příklady
Číslovky
Čečensky | Česky |
цхьаъ | jeden |
шиъ | dva |
кхоъ | tři |
диъ | čtyři |
пхиъ | pět |
ялхӏ | šest |
ворхӏ | sedm |
бapxӏ | osm |
исс | devět |
итт | deset |
Užitečné fráze
Čečensky | Česky |
De dika xülda! | Dobrý den! |
Muxa haş vu ẋo! | Jak se máš? |
Dika haş vu. Barkalla | Jsem v pohodě, děkuji! |
Ẋan ċe hun yu? | Jak se jmenuješ? |
San ċe Andi yu. | Jmenuji se Andy. |
Ẋo stengara vu? | Odkud jsi? |
So Groznera vu. | Jsem z Grozné. |
Ẋan bolh hun bu, Andi? | Co děláš, Andy? |
So deşarxo vu. | Jsem student. |
Odkazy
Externí odkazy
|
Obrázky, zvuky či videa k tématu čečenština na Wikimedia Commons
Úložiště vzdělávacích materiálů Čečenština ve Wikiverzitě
Reference
- ↑ a b Ethnologue
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Kavkazské jazyky | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
severokavkazské |
| ||||||
kartvelské (jihokavkazské) |
Jazyky Ruské federace | |
---|---|
Úřední jazyk federace | |
Úřední jazyky federálních subjektů | abazinština • adygejština • agulština • altajština • avarština • ázerbájdžánština • baškirština • burjatština • cachurština • čečenština • čuvaština • darginština • chakaština • inguština • jakutština • kabardo-čerkeština • kalmyčtina • karačajsko-balkarština • komi • krymská tatarština • kumykština • lakština • lezginština • marijština (lužní marijština, horská marijština) • mordvinské jazyky (mokša, erzja) • nogajština • osetština • rutulština • tabasaranština • tatarština • tuvinština • ukrajinština • udmurtština |
Neúřední jazyky menšin s oficiálním statutem | čukotština • dolganština • evenština • evenkijština • finština • chantyjština • jukagirština (Severní jukagirština, Jižní jukagirština) • karelština • kazaština • komi-permjačtina • mansijština • něnečtina • selkupština • vepština |