Alexandra Viktorie Šlesvicko-Holštýnsko-Sonderbursko-Glücksburská
Alexandra Viktorie Šlesvicko-Holštýnsko-Sonderbursko-Glücksburská | |
---|---|
pruská princezna | |
![]() | |
Úplné jméno | Alexandra Viktorie Augusta Leopoldina Šarlota Amálie Vilemína |
Narození | 21. dubna 1887 Grünholz, Šlesvicko-Holštýnsko, Pruské království, Německé císařství |
Úmrtí | 15. dubna 1957 (ve věku 69 let) Lyon, Čtvrtá Francouzská republika |
Manželé | August Vilém Pruský Arnold Rümann |
Potomci | Alexandr Ferdinand Pruský |
Dynastie | Glücksburkové |
Otec | Fridrich Ferdinand Šlesvicko-Holštýnský |
Matka | Karolína Matylda Šlesvicko-Holštýnsko-Sonderbursko-Augustenburská |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Alexandra Viktorie Šlesvicko-Holštýnsko-Sonderbursko-Glücksburská (Alexandra Viktorie Augusta Leopoldina Šarlota Amálie Vilemína; 21. dubna 1887, Grünholz – 15. dubna 1957, Lyon) byla dcerou vévody Fridricha Ferdinanda Šlesvicko-Holštýnského a jeho manželky Karolíny Matyldy Šlesvicko-Holštýnsko-Sonderbursko-Augustenburské a sňatkem pruskou princeznou.
Původ a rodina
Princezna Alexandra Viktorie se narodila 21. dubna 1887 v Grünholz Manor v pruském Šlesvicko-Holštýnsku jako druhá dcera vévody Fridricha Ferdinanda Šlesvicko-Holštýnského a jeho manželky Karolíny Matyldy Šlesvicko-Holštýnsko-Sonderbursko-Augustenburské.
Alexandřin otec byl nejstarším synem vévody Fridricha Šlesvicko-Holštýnsko-Sonderbursko-Glücksburského a synovcem dánského krále Kristiána IX. Po smrti otce 27. listopadu 1885 se stal třicetiletý Fridrich Ferdinand hlavou rodu Glücksburků a vévodou.
Manželství a potomci
Princ August Vilém
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4f/Prince_August_Wilhelm_of_Prussia.jpg/170px-Prince_August_Wilhelm_of_Prussia.jpg)
Alexandřiným prvním manželem byl její bratranec princ August Vilém Pruský, syn císaře Viléma II. a jeho manželky Augusty Viktorie, která byla sestrou Alexandrovy matky.
Svatba se uskutečnila 22. října 1908 v berlínském Stadtschloss. Oběma bylo dvacet jedna let. Manželství bylo sice domluveno císařem a císařovnou, ale bylo relativně šťastné. Alexandra byla velkou oblíbenkyní své tchyně, zejména proto, že byla císařovna její tetou. Současnice u dvora, princezna Kateřina Radziwillová o Alexandře poznamenala, že "vždy projevovala ochotu poslouchat svou tchyni. Je to milá dívka - spravedlivá, naditá a dokonalý typ 'Deutsche Hausfrau', který je drahý duším německých romanopisců". Jiný současník napsal, že manželství bylo z lásky a že Alexandra byla "okouzlující, krásná, bystrá dívka".
Pár plánoval, že se usídlí v berlínském paláci Schönhausen, ale rozmysleli si to, když se otec Augusta Viléma rozhodl, že synovi zanechá vilu Liegnitz v parku Sanssouci v Postupimi. Své sídlo rozvinuli v místo setkání umělců a učenců.
Alexandra Viktorie měla s Augustem Vilémem jednoho syna:
- Alexandr Ferdinand Pruský (26. 12. 1912 Berlín – 12. 6. 1985 Wiesbaden)[1]
- ⚭ 1938 Armgard Weygand (22. 8. 1912 Mohuč – 3. 12. 2001)[2] morganatické manželství
Během první světové války byl August Vilém jmenován okresním správcem okresu Ruppin; s jeho úřadem se změnila také jeho residence, kterou se stal zámek Rheinsberg. V jeho životě hrál významnou roli jeho osobní pobočník Hans Georg von Mackensen, s nímž se blízce přátelil již od mládí. Tyto „výrazné homofilní tendence“ přispěly k neúspěchu jeho manželství s princeznou Alexandrou Viktorií. Formálně se nerozvedli jen kvůli nesouhlasu císaře Viléma II.
Po pádu německé monarchie v roce 1918 se pár 16. března 1920 konečně rozvedl.
Arnold Rümann
Alexandřiným druhým manželem byl Arnold Rümann, za něhož se provdala jako pětatřicetiletá žena 7. ledna 1922 v rodném městě Grünholz. V roce 1926 se Alexandra na nějaký čas přestěhovala do New Yorku, kde pracovala jako malířka. S Arnoldem se v roce 1933 rozvedli.
Pozdější léta
Po druhé světové válce žila Alexandra v karavanu u Wiesbadenu, kde se živila jako malířka portrétů a krajiny. Zemřela 15. dubna 1957 v hotelu ve francouzském Lyonu.
Vývod z předků
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Princess Alexandra Victoria of Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg na anglické Wikipedii.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Alexandra Viktorie Šlesvicko-Holštýnsko-Sonderbursko-Glücksburská na Wikimedia Commons
Pruské princezny sňatkem | ||
---|---|---|
Generace počínají prvním pruským králem Fridrichem I. a pokračují jeho potomky | ||
1. generace | ![]() | |
2. generace | ||
3. generace | ||
4. generace | ||
5. generace | ||
6. generace | ||
7. generace | ||
8. generace | ||
9. generace | | |
10. generace | | |
11. generace | ||
12. generace |
Šlesvicko-holštýnské princezny | |
---|---|
2. generace | |
3. generace | |
4. generace | |
* také šlesvicko-holštýnsko-sonderbursko-augustenburská princezna ^ šlesvicko-holštýnskou princeznou pouze ve Spojeném království ** také šlesvicko-holštýnsko-sonderbursko-glücksburská princeza |
Šlesvicko-holštýnsko-sonderbursko-glücksburské princezny | |
---|---|
Generace naznačují původ od vévody Filipa ze starší glücksburské linie. Po 6. generaci naznačují původ od vévody Fridricha Viléma z mladší glücksburské linie, potomka princezny Augusty v 6. generaci. | |
1. generace | |
6. generace | |
7. generace | |
8. generace | |
9. generace | |
^ také až do roku 1825 šlesvicko-holštýnsko-sonderbursko-becká princezna * také šlesvicko-holštýnská princezna ** také dánská princezna |