Harran
Harran | |
---|---|
Poloha | |
Souřadnice | 36°52′39″ s. š., 39°2′2″ v. d. |
Nadmořská výška | 137 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+03:00 UTC+02:00 |
Stát | Turecko![]() |
![]() ![]() Harran | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 1,1 km² |
Počet obyvatel | 87 843 (2018) |
Hustota zalidnění | 83 342,5 obyv./km² |
Správa | |
Oficiální web | www |
PSČ | 63 ХХХ |
Označení vozidel | 63 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ad/Harran1.jpg/220px-Harran1.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/07/Harran2.jpg/220px-Harran2.jpg)
Harran je jednou z nejstarších sídlištních aglomerací na naší planetě, je starý více než 6000 let. Leží zhruba 40 km jihovýchodně od města Şanlıurfa, na jihovýchodě dnešního Turecka a blízko severní hranice Sýrie. K nalezení jsou zde charakteristické domky uplácané z bláta vypadající jako včelí úly. V městě se také nachází pevnost a ruiny staré harranské univerzity. V současnosti je hlavní obživou turistický ruch.
O městě jsou zmínky už v Bibli,[1] v jejích českých překladech je však název města přepisován jako Cháran, z hebrejského חָרָן, Charan. Mimobiblické starověké texty se v souvislosti s městem zmiňují o stavbě chrámu, který byl zasvěcen měsíčnímu božstvu Sínovi. Okolo 2. tisíciletí př. n. l. město ovládli Amorité a o něco později Asyřané, kdy se o rozkvět města coby asyrského obchodního centra velkou měrou zasadili především králové Adad-nirári I. a Tiglatpilesar I. V roce 763 př. n. l. se však obyvatelé města vzbouřili a Cháran byl vypleněn. Tuto skutečnost využil pozdější asyrský král Sinacherib k zastrašování obyvatel Jeruzaléma a jejich krále Chizkijáše.[2] Město Cháran však znovu obnovil Sargon II. a poničený chrám měsíčního božstva byl opraven za vlády dalších asyrských králů Asarhaddona a Aššurbanipala. V roce 609 př. n. l. obsadili město Chaldejci, kteří i nadále udržovali chrámový kult – matka Nabonida tam dokonce působila jako nejvyšší kněžka. Během období Římské říše se město nazývalo Carrhae (Karrhy); v roce 53 př. n. l. zde došlo k velké bitvě Římanů s Parthy, kdy v blízkosti města padl římský vojevůdce Crassus. Za pozdější okupace sásánovských a islámských panovníků bylo město známo též pod označením Karky.
Bitva u Karrh roku 296
V roce 296 poslal Diocletianus Galeria do Sýrie, aby zakročil proti sásánovským Peršanům, kteří se pokoušeli ovládnout vazalskou Arménii. Galerius svedl s králem Narsém poblíž Karrh bitvu, v níž utrpěl těžkou porážku a značně tím poškodil svou pověst schopného vojevůdce.[3] Diocletiana to velmi rozladilo a caesar musel urychleně shromáždit v podunajských provinciích nové vojsko, aby katastrofu odčinil. V roce 297 vpadli Římané do Arménie, zlomili perský odpor a donutili krále Narsého k výhodnému míru.[4] Klid na hranici poté vydržel čtyřicet let, až do závěru vlády Konstantina Velikého (†337).
Odkazy
Reference
Literatura
- DOUGLAS, J. D. Nový biblický slovník. Praha: Návrat domů, 1996. ISBN 80-85495-65-1. Heslo CHÁRAN.
- NOVOTNÝ, Adolf. Biblický slovník. Praha: Kalich, 1956. Heslo Cháran.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Harran na Wikimedia Commons
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |