Ranger-ohjelma
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/GPN-2000-001979.jpg/300px-GPN-2000-001979.jpg)
Ranger-luotaimet olivat Nasan vuosina 1961–1965 Kuuta kohden lähettämiä iskeytymisluotaimia, joista vain kolme viimeistä onnistuivat halutulla tavalla.
Ranger-ohjelma
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5e/Ranger7_PIA02975.jpg/250px-Ranger7_PIA02975.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/82/NASA_FACTS_Volume_2_number_6_PROJECT_RANGER_image_04.jpg/250px-NASA_FACTS_Volume_2_number_6_PROJECT_RANGER_image_04.jpg)
Avaruustoiminnan alkuvuosina myös Nasan avaruusohjelmaa rasittivat lukuisat epäonnistumiset. Nasa aloitti miehittämättömän Ranger-ohjelman Apollo-ohjelman valmistelemiseksi. Luotainten tarkoituksena oli osua Kuuhun ja välittää Maahan ennen luotaimen murskautumista Kuun pintaan kuvia Kuusta. Kyse oli kovasta laskeutumisesta – tekniikka ei vielä riittänyt pehmeään laskeutumiseen. Ranger-luotainten piti muun muassa kartoittaa sopivia laskeutumispaikkoja Apollo-alusten miehitetyille laskeutujille. Kuun pinnan lujuudesta ei Ranger-ohjelman alkaessa ollut riittävästi tietoja – pelättiin muun muassa miehitetyn laskeutumisaluksen uppoamista.
Vuonna 1961 epäonnistui kahden ”Block 1” -tyypin Ranger-kuuluotaimen (Ranger 1 ja 2) laukaisut Atlas-Agena-kantorakettien epäonnistumisiin. Tässä vaiheessa Yhdysvalloilla ei ollut käytännössä koeteltua avaruusluotainten tekniikkaa mukaan lukien laukaisutapa. Luotaimet asettuivat matalille kiertoradoille pyörimään holtittomasti. Asennonsäätö ei kääntänyt luotaimia oikeaan asentoon ennen radan suuntausta kohti kuuta.
Myöhemmin Ranger Block 1-sarjan tekniikan pohjalta kehitetty Mariner 2 -luotain ohitti menestyksellä Venuksen.
Vuonna 1962 kehitettyssä Block 2 -tyypin Rangerissa oli lastina muun muassa balsasta tehty pallo, jonka sisällä oli pieni radiolähetin ja seismometrin sisältävä laite. Pallo oli luotaimen huipulla. Sen toivottiin säilyvän ehjänä kovasta laskeutumisesta.
Näistä muutoksista huolimatta Ranger-alusten lentojen epäonnistumiset jatkuivat. Ranger 3 ohitti Kuun kaukaa. Ranger 4:n laukaisu onnistui, mutta luotain hiljeni. Ranger 5 lensi Kuun ohi.
Rangeriin tehtiin Nasassa taas muutoksia. Ranger 6 lensi Kuuhun murskautuen sinne, mutta televisiokamerat eivät toimineet, ja kuvia Kuusta ei saatu. Ranger 7 syöksyi heinäkuussa 1964 Mare Cognitumiin lähelle Kopernikus-kraatteria ottaen 4 300 kuvaa tiedemiehille ja insinööreille.
Ranger 7 -luotaimen kuvista selvisi, että Kuun pinnalla on miljoonia kraattereita ja että lähemmäs tultaessa näkyy yhä pienempiä kraattereita. Toisiin kohtiin lähetetyt Ranger 8 ja 9 onnistuivat myös.
Ranger-luotaimet
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/50/Ranger_6789.svg/400px-Ranger_6789.svg.png)
- Ranger 1 laukaistiin 23. elokuuta 1961. Jäi matalalle Maan kiertoradalle.
- Ranger 2 laukaistiin 18. marraskuuta 1961. Jäi matalalle Maan kiertoradalle.
- Ranger 3 laukaistiin 26. tammikuuta 1962. Yhteys katkesi, lensi Kuun ohi.
- Ranger 4 laukaistiin 23. huhtikuuta 1962. Epäonnistui, iskeytyi Kuuhun.
- Ranger 5 laukaistiin 18. lokakuuta 1962. Yhteys katkesi, lensi Kuun ohi.
- Ranger 6 laukaistiin 30. tammikuuta 1964. Kamerat hajosivat, iskeytyi Kuuhun.
- Ranger 7 onnistui. Laukaistiin 28. heinäkuuta 1964 ja osui Kuun mereen, joka nimettiin Mare Cognitumiksi. Otti yli 4 300 kuvaa.
- Ranger 8 onnistui. Laukaistiin 17. helmikuuta 1965 osuen Mare Tranquillitatisiin. Otti noin 7 100 kuvaa.
- Ranger 9 onnistui. Laukaistiin 21. maaliskuuta 1965 ja osui Alphonsus-kraatteriin. Otti noin 5 800 kuvaa.
Katso myös
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Luna
- Lunar Orbiter
- Surveyor 1–7
Aiheesta muualla
- Ranger 7
Lähteet
- Anthony R. Curtis, Space Almanac, Gulf Publishing Company, Yhdysvallat, 1990. ISBN 0-88415-039-9
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/GPN-2000-001979.jpg/50px-GPN-2000-001979.jpg)
Ranger 1 | Ranger 2 | Ranger 3 | Ranger 4 | Ranger 5 | Ranger 6 | Ranger 7 | Ranger 8 | Ranger 9