Dél-Erdély
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c9/Feh%C3%A9regyh%C3%A1za-a-segesv%C3%A1ri_csata_eml%C3%A9km%C5%B1ve.jpg/200px-Feh%C3%A9regyh%C3%A1za-a-segesv%C3%A1ri_csata_eml%C3%A9km%C5%B1ve.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b7/B%C3%B3lya_utcar%C3%A9szlet.jpg/200px-B%C3%B3lya_utcar%C3%A9szlet.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a7/Castelul_Bethlen%2C_Cris.jpg/200px-Castelul_Bethlen%2C_Cris.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/Castra_of_Hoghiz_160.jpg/200px-Castra_of_Hoghiz_160.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9b/HPIM0178%28castel_buia%29.jpg/200px-HPIM0178%28castel_buia%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/81/RO_SB_Ocna_Sibiului_calvinist_church_23.jpg/200px-RO_SB_Ocna_Sibiului_calvinist_church_23.jpg)
Dél-Erdély Erdélynek a Marostól és a Nagy-Küküllő vonalától délre, a Székelyföldtől nyugatra eső történelmi területe.
Leírása
A terület lakói túlnyomórészt románok, kisebb részben szászok. Magyar lakossága nagyobb tömbökben Hunyad megyében, a Barcaságban és szórványokban él. Falvaik az egykori szász székek közé beékelődő Fehér vármegye (mely az 1775–1876 közötti években Felső-Fehér vármegye volt) területén találhatók.
Története
A Dél-Erdélyben élő magyarok eredete az Árpád-korra vezethető vissza. Letelepülésük valószínűleg összefügg a székelyek korai, 10–13. századi történetével, a középkorban a mainál jóval nagyobb területen éltek. Soraikat nagyrészt a 15–17. századi háborúk ritkították meg, ezt követően pedig a szórványokban nagyarányú asszimiláció volt. Az utolsó évszázadban a magyarság száma elsősorban a kialakuló bánya-és iparvidékeken nőtt meg, ahová Erdély különböző vidékeiről költöztek be. Ma már a régi szász városokban: Brassó, Medgyes, Nagyszeben, Segesvár is jelentősebb számú magyar él.
Dél-Erdély települései
A Székelyföld nyugati határa közelében
- Alsórákos
- Datk
Távolabb
A Viza- és a Hideg-patak völgyében
A Hortobágy-patak völgyében, az Olt mellett és a Vöröstoronyi-szoros közelében
Nevezetességek
- Alsórákos, Bethlen-kastély – romos állapotú
- Datk, Datki szurdokvölgy (természetvédelmi terület)
- Olthévíz, Haller–Kálnoky-kastély
- Ürmös, I. Rákóczi György vadászkastélya
- Halmágy, evangélikus templom
- Héjjasfalva 1849. július 31-én határában zajlott le a segesvári csata
- Fehéregyháza, a segesvári csata emlékműve
- Fehéregyháza – református temploma 1440-ben épült, gótikus stílusban, a 15. században ez volt a ferencesek kolostortemploma. 1721-ben Bethlen Kata javíttatta.
- Keresd, Bethlen-kastély
- Bólya, Bolyai Farkas és Bolyai János szülőfaluja
- Mihályfalva, Tóbiás kastély
- Vízakna, erődített református templom
- Vízakna, fürdő
- Kiskapus, evangélikus templom
- Kercisóra – ortodox templomát belülről a szászházi Grecu fivérek korabeli falfestményei borítják
Források
- Tekintő. Erdélyi helynévkönyv. Adattári tallózásból összehozta Vistai András János. [Hely és év nélkül, csak a világhálón közzétéve.] 1–3. kötet.
Hivatkozások
- Dél-Erdély, Délvidék a YouTubeon [1]
További információk
Földrajzportál
Erdély-portál