Kemerovói terület
Kemerovói terület (Ке́меровская область) | |||
![]() | |||
A Kemerovói terület Oroszországon belül | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Szövetségi körzet | Szibériai szövetségi körzet | ||
Székhely | Kemerovo | ||
Kormányzó | Szergej Jevgenyjevics Civiljov | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 2 633 446 fő (2021. jan. 1.) | ||
Etnikai csoportok | oroszok, tatárok, ukránok, németek, csuvasok, sórok | ||
Földrajzi adatok | |||
Elhelyezkedése | |||
![]() ![]() Kemerovói terület Pozíció Oroszország térképén | |||
![]() | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kemerovói terület témájú médiaállományokat. |
A Kemerovói terület (oroszul Ке́меровская о́бласть — Кузба́сс, ejtsd: Kemerovszkaja Oblaszty — Kuzbasz, tatár nyelven Кемерово өлкәсе, csuvas nyelven Ке́мĕр о́блаçĕ) az Oroszországi Föderáció tagja. Székhelye Kemerovo. Határos a Tomszki területtel, a Novoszibirszki területtel, az Altaji határterülettel, a Krasznojarszki határterülettel, az Altaj köztársasággal és Hakaszfölddel. 2010-ben népessége 2 763 135 fő volt.
Történelem
Népesség
A lakosság döntő többsége orosz nemzetiségű, de szép számban lakják tatárok, németek, ukránok, csuvasok, sórok és más nemzeti kisebbségek is. Valamikor jelentős mordvin kisebbség is lakta. A mordvinok, csuvasok, németek, ukránok és fehéroroszok száma az elmúlt ötven év alatt drasztikusan megfogyatkozott.
- 1959-ben 2 785 906 lakosából 2 386 468 orosz (85,66%), 109 544 ukrán (3,93%), 67 382 tatár (2,42%), 65 041 német (2,33%), 36 173 csuvas (1,3%), 26 861 mordvin (0,96%), 24 478 fehérorosz (0,88%), 13 670 sór (0,49%).
- 1989-ben 3 171 134 lakosából 2 870 125 orosz (90,51%), 65 245 ukrán (2,06%), 63 116 tatár (1,99%), 47 990 német (1,51%), 24 372 csuvas (0,77%), 19 294 fehérorosz (0,61%), 13 894 mordvin (0,44%), 12 585 sór (0,4%).
- 2002-ben 2 899 142 lakosából 2 664 816 orosz (91,92%), 51 030 tatár (1,76%), 37 622 ukrán (1,3%), 35 965 német (1,24%), 15 480 csuvas (0,53%), 11 554 sór (0,4%), 10 715 fehérorosz (0,37%), 7 221 mordvin (0,25%).
- 2010-ben 2 763 135 lakosából 2 536 646 orosz (91,8%), 40 229 tatár (1,46%), 23 125 német (0,84%), 22 156 ukrán (0,8%), 10 672 sór (0,39%), 9 301 csuvas (0,34%), 6 049 fehérorosz (0,22%), 3 932 mordvin (0,14%).
Politika, közigazgatás
A Kemerovói terület élén a kormányzó áll:
- Aman Gumirovics Tulejev: 1997. július 1. – 2018. április 1.
- A több mint 20 éven át kormányzó Aman Tulejev 73 évesen, a kemerovói üzletközpont 2018. március 25-ei tragikus tűzvésze után egy héttel lemondott hivataláról. Egészségi állapota miatt már korábban is várható volt nyugdíjazása.[1]
- Szergej Jevgenyjevics Civiljov:
- 2018. április 1. – Vlagyimir Putyin elnök ideiglenes jelleggel – a következő választásig (2018. szeptember) – mb. kormányzónak nevezte ki. Alig egy hónappal korábban lett a kormányzó gazdasági ügyekben illetékes helyettese; egyesek már akkor az idős kormányzó utódjaként emlegették. A Kolmar nevű jakutföldi szénipari holding főrészvényese.[2][3]
- Kormányzónak megválasztva 2018. szeptember 9-én.[4]
Városok
A Kemerovói terület városai a következők, a városi rang elnyerésének évével, a 2010. évi népességgel:
Magyar név | Orosz név | Rang | Mióta | Lélekszám |
---|---|---|---|---|
Novokuznyeck | Новокузнецк | város | 1931 | 547 904 |
Kemerovo | Кемерово | város | 1925 | 532 981 |
Prokopjevszk | Прокопьевск | város | 1931 | 210 130 |
Mezsdurecsenszk | Междуреченск | város | 1955 | 101 678 |
Leninszk-Kuznyeckij | Ленинск-Кузнецкий | város | 1925 | 101 666 |
Kiszeljovszk | Киселёвск | város | 1936 | 98 365 |
Jurga | Юрга | város | 1949 | 81 533 |
Belovo | Белово | város | 1938 | 76 764 |
Anzsero-Szudzsenszk | Анжеро-Судженск | város | 1931 | 76 646 |
Berjozovszkij | Берёзовский | város | 1965 | 47 279 |
Oszinnyiki | Осинники | város | 1938 | 46 001 |
Miszki | Мыски | város | 1956 | 43 038 |
Mariinszk | Мариинск | város | 1856 | 40 526 |
Topki | Топки | város | 1933 | 28 641 |
Poliszajevo | Полысаево | város | 1989 | 27 624 |
Tajga | Тайга | város | 1925 | 25 331 |
Gurjevszk | Гурьевск | város | 1938 | 24 817 |
Tastagol | Таштагол | város | 1963 | 23 134 |
Kaltan | Калтан | város | 1959 | 21 892 |
Szalair | Салаир | város | 1941 | 8 262 |
Járások
A közigazgatási járások neve, székhelye és 2010. évi népességszáma az alábbi:
Magyar név | Orosz név | Székhely | Lélekszám |
---|---|---|---|
Belovói járás | Беловский район | Belovo | 30 204 |
Csebulai járás | Чебулинский район | Verh-Csebula | 16 348 |
Gurjevszki járás | Гурьевский район | Gurjevszk | 10 617 |
Izsmorszkiji járás | Ижморский район | Izsmorszkij | 13 517 |
Jajai járás | Яйский район | Jaja | 20 383 |
Jaskinói járás | Яшкинский район | Jaskino | 30 856 |
Jurgai járás | Юргинский район | Jurga | 22 448 |
Kemerovói járás | Кемеровский район | Kemerovo | 45 459 |
Krapivinszkiji járás | Крапивинский район | Krapivinszkij | 24 533 |
Leninszk-kuznyeckiji járás | Ленинск-Кузнецкий район | Leninszk-Kuznyeckij | 23 760 |
Mariinszki járás | Мариинский район | Mariinszk | 17 285 |
Mezsdurecsenszki járás[5] | Междуреченский район | Mezsdurecsenszk | 2 268 |
Novokuznyecki járás | Новокузнецкий район | Novokuznyeck | 50 681 |
Prokopjevszki járás | Прокопьевский район | Prokopjevszk | 31 442 |
Promislennajai járás | Промышленновский район | Promislennaja | 50 106 |
Tastagoli járás | Таштагольский район | Tastagol | 31 895 |
Topki járás | Топкинский район | Topki | 16 246 |
Tyazsinszkiji járás | Тяжинский район | Tyazsinszkij | 25 597 |
Tyiszuli járás | Тисульский район | Tyiszul | 25 045 |
Jegyzetek
- ↑ A kemerovói tűzvész miatt lemondott a terület kormányzója (Hvg.hu, 2018-04-01).
- ↑ [1] (Vedomosti.ru, 2018-03-02. Hozzáférés: 2018-04-01).
- ↑ Путин принял досрочную отставку Тулеева (Vedomosti.ru, 2018-04-01. Hozzáférés: 2018-04-01).
- ↑ Rezultati viborov glav regionov Rosszii 09-09 (Aif.ru, 2018-09-10. Hozzáférés: 2018-09-15)
- ↑ Административно-территориальное деление Кемеровской области на 1 января 2019 г. Archiválva 2020. november 27-i dátummal a Wayback Machine-ben (kemerovostat.gks.ru, hozzáférés: 2020-11-18)
Források
- Az 1959-es népszámlálás adatai: http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_nac_59.php?reg=34
- Az 1989-es népszámlálás adatai: http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_nac_89.php?reg=58
- A 2002-es népszámlálás adatai: http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_nac_02.php?reg=74
- A 2010-es népszámlálás adatai: http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/perepis_itogi1612.htm Archiválva 2016. március 25-i dátummal a Wayback Machine-ben
![]() | Ez az orosz közigazgatási egységről szóló lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle! |
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap