Behboud Khan Javanshir
Behboud Khan Javanshir | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 12. juli 1878![]() Azad Qaraqoyunlu (Dzhevanshirsky Uyezd, Elisabethpol Governorate, Det russiske keiserdømmet) | ||
Død | 18. juli 1921![]() Konstantinopel (Det osmanske rike) | ||
Beskjeftigelse | Politiker ![]() | ||
Utdannet ved | Technische Universität Bergakademie Freiberg (–1906) | ||
Søsken | Q55202721 | ||
Parti | Musavat Party Difai Party | ||
Nasjonalitet | Det russiske keiserdømmet Den demokratiske republikken Aserbajdsjan | ||
Gravlagt | Yahya Efendi Cemetery | ||
Behboud Khan Javanshir på Commons |
Behbud Khan Javanshir Azad Khan oglu (aseri: Behbud xan Cavanşir Azad xan oğlu, født 25. juli 1878 landsbyen Azad Qaraqoyunlu i Javanshir Uyezd i guvernementet Elisabethpol, død 18. juli 1921 i Konstantinopel) var en aserbajdsjansk politiker, diplomat og regjeringsminister.
Liv og virke
Bakgrunn
Behbud Khan Javanshirs far, Azad Khan Javanshir, var oldebarn av grunnleggeren av khanatet Karabakh, Panah Ali Khan. Fra 1890 til 1898 studerte han ved Tiflis realskole der han lærte seg tysk. I 1902 begynte han på Freibergs universitet for gruvedrift og teknologi, hvorfra han gikk ut med eksamen cum laude i 1906. Han flyttet så til London og lærte seg engelsk.[1]
Etter hjemkomsten til Aserbajdsjan i 1907 begynte han som senioringeniør i oljeindustrien. Etter funn i arkivmaterialer var Behbud Khan medlem av den regjeringskritiske organisasjonen Difai sammen med blant andre Ahmad Bey Aghayev, Garay Bey Garaybeyov, Mammad Hasan Hajinski, Isa Bey Ashurbeyov og Niftali Bey Behbudov.
Under reisene til Tyskland bragte Behbud Khan med seg tysk hvete til Karabakh, og den ble akklimatisert av lokale bønder og er forblitt i bruk etter den gang. Han var også den første som tok med seg en automobil til regionen Karabakh på en tid da veibygging var kommet i gang.[1] Etter marsmassakrene i 1918 ble Behbud Khan medlem av den aserbajdsjansk-armenske forsoningskommisjon.[2]
Politisk virke
Den 17. juni 1918 ble Behbud Khan utnevnt til innenriksminister i Den demokratiske republikk Aserbajdsjan. Den 26. desember 1918 ble han etterfulgt av Khalil Bey Khasmammadov. Fra 6. oktober 1918 ble han fungerende minister for handel og industri. Behbud Khan var også med i nasjonalforsamlingen.
Etter at sovjetisk styre ble etablert i Aserbejdsjan, med bistand fra den aserbajdsjanske kommunistleder Nariman Narimanov, klarte Javanshir å unnslippe fengsling, og ble satt til å arbeide i sovjetiske oljefelter i Baku. På grunn av sin utdannelse i Tyskland ble han senere satt til å representere den sovjetiske regjering først i Berlin, og fra sommeren 1921 i Konstantinopel.[1]
Mord
Behbud Khan ble myrdet den 18. juli 1921 i Konstantinopel foran Pera Palace Hotel av en armener, Misak Torlakian, under Operasjon Nemesis organisert av den armenske revolusjonære føderasjon. Torlakian ble bistått av Ervand Fundukyan og Arutiun Arutuinyan. Etterpå oppga de at motivet for mordet/henrettelsen var gjengjeldelse for Behbud Khans rolle under massakrene på armenere i Baku.[3] En dashnakoffiser som kjente Javanshir fra Baku, hadde gjenkjent ham. Fundukyan og Arutuinyan skulle følge etter Behbud Khan, og Torlokyan skulle skyte ham. Drapet skjedde da Behbud Khan var på vei tilbake til hotellet gjennom parken sammen med sin hustru Tamara og sine brødre Jumshud og Surkhay, etter en kveld på Tepebashiteateret.[4] Torlakian skjøt Behbud Khan med en Mauser, først i ansiktet, så to ganger i brystet. Han ble erklært død på sykehuset.[1] Torlakian ble arrestert.[5]
Under rettssaken ble de faktiske forhold bekreftet, men gjerningsmannen frikjent på grunn av en omdiskutert epilepsi-diagnose. Torlakian dro etterhvert til USA.[5]
Referanser
- ^ a b c d 2011-01-04. «Difai Qəzeti. Behbud xan Cavanşir» [Difai Newspaper. Behbud Khan Javanshir]. Arkivert fra originalen 15. mars 2012. «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 15. mars 2012. Besøkt 12. februar 2021.
- ^ «Biographies database. Behbud xan Cavanşir». Arkivert fra originalen 6. juli 2011. Besøkt 4. januar 2011. «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 6. juli 2011. Besøkt 17. september 2015.
- ^ Guliyev, Vilayet (1998). Ağolular. Baku. s. 153. Bruk av
|besøksdato=
krever at|url=
også er angitt. (hjelp) - ^ Tamara Javanshir's testimony at the trial of Misak Torlakian, who assassinated her husband Behbud Javanshir. Vartkes and Ara Arabyan Yeghiayan, The Case of Misak Torlakian (Glendale, California: Center for Armenian Remembrance, 2006), s. 6.
- ^ a b Derogy, Jacques (1990). Resistance and revenge: the Armenian assassination of the Turkish leaders. United States: Transaction Publishers. s. 120–121. ISBN 0-88738-338-6. Besøkt 4. januar 2011.
Litteratur
- Yeghiayan, Vartkes and Ara Arabyan. The Case of Misak Torlakian. Center for Armenian Remembrance, 2006. ISBN 0-9777153-0-2.
- Letter published in French newspaper in Istanbul by Behbud Javanshir's wife Tamara Javanshir and reprinted in John Dos Passos's book The Orient Express in a chapter entitled "Constantinople, July 1921: Assassination" (New York and London: Harper & Brothers, 1927), pp. 14–16.
- John Dos Passos' account of the event as a witness of the commotion of the murder at Pera Palace Hotel, Istanbul on June 18, 1921. Dos Passos was staying at Pera Palace and witnessed the commotion around the crime scene at the hotel. See John Dos Passos's book, The Orient Express, chapter 2: "Constantinople, July 1921: Assassination" (New York and London: Harper & Brothers, 1927), page 9.