Eugen Ritter von Schobert
Eugen Ritter von Schobert | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născut | [1][2] ![]() Würzburg, Germania[3] ![]() |
Decedat | (58 de ani)[1][2] ![]() Mîkolaiiv, RSS Ucraineană, URSS ![]() |
Cetățenie | ![]() ![]() |
Ocupație | militar ![]() |
Studii | Bayerisches Kadettenkorps[*][[Bayerisches Kadettenkorps |]] ![]() |
Activitate | |
Ramura | Freikorps Epp[*][[Freikorps Epp |]] Reichswehr Wehrmacht Boarische Armee[*][[Boarische Armee (army)|]] Königlich Bayerisches 1. Infanterie-Regiment „König“[*][[Königlich Bayerisches 1. Infanterie-Regiment „König“ |]] ![]() |
Gradul | Generaloberst[*][[Generaloberst (general officer rank in the German Reichswehr and Wehrmacht and the Austro-Hungarian army)|]] ![]() |
Bătălii / Războaie | Primul Război Mondial Bătălia de la virsun Al Doilea Război Mondial Frontul de Est opération Michael[*][[opération Michael (1918 military operation)|]] ![]() |
Decorații și distincții | |
Decorații | Crucea de Cavaler al Crucii de Fier Militär-Max-Joseph-Orden[*][[Militär-Max-Joseph-Orden (military award of the Kingdom of Bavaria)|]] Bayerischer Militärverdienstorden[*][[Bayerischer Militärverdienstorden |]] House Order of Hohenzollern[*][[House Order of Hohenzollern (dynastic order)|]] Ordinul Mihai Viteazul ![]() |
Modifică date / text ![]() |
Eugen Siegfried Erich Ritter von Schobert (n. , Würzburg, Germania – d. , Mîkolaiiv, RSS Ucraineană, URSS) a fost general german care a luptat în cel de-al Doilea Război Mondial. El a comandat Armata a 11-a în timpul Operațiunii Barbarossa (invadarea Uniunii Sovietice). Schobert a murit atunci când avionul său de observație a aterizat pe un câmp de mine sovietic.
Începutul carierei militare
S-a născut în orașul Würzburg din Regatul Bavariei, stat component al Imperiului German, și a primit la naștere numele Eugen Schobert.[4] Era fiul maiorului Karl Schobert și al soției sale, Anna née Michaely.[4] Schobert s-a înrolat în Armata Regală Bavareză în iulie 1902. A servit mai întâi în Regimentul 1 Infanterie Bavareză „König” și a urmat o pregătire de pilot militar în 1911.[4]
Activitatea sa în Primul Război Mondial și în perioada interbelică
În timpul Primului Război Mondial, Schobert a fost ofițer al Infanteriei Bavareze și a luptat doar pe Frontul de Vest. În timpul Ofensivei germane de primăvară din 1918 a comandat Batalionul 3 al Regimentului 1 Infanterie Bavareză. Pentru acțiunile sale din 23 martie 1918, atunci când a condus personal și cu succes batalionul său în traversarea unui canal de lângă Jussy împotriva rezistenței britanice îndârjite, a fost decorat cu Crucea de Cavaler al Ordinului Militar Max Joseph.[5] Aceasta era cea mai înaltă distincție militară a Bavariei, comparabilă cu ordinul Pour le Mérite al Prusiei, și îi conferea un rang nobiliar deținătorului care era un om simplu. Prin urmare, Eugen Schobert a devenit Eugen Ritter von Schobert.[Note 1]
După Primul Război Mondial, Schobert a servit în Reichswehr și apoi în Wehrmacht, avansând treptat în ierarhia militară. A fost inspectorul infanteriei din decembrie 1933 până în septembrie 1934 și a comandat apoi Divizia 17 Infanterie și Divizia 33 Infanterie.[6] A preluat comanda Corpului de Armată VII (VII. Armeekorps) la 4 februarie 1938.[7]
Al Doilea Război Mondial și moartea
În septembrie 1939 Schobert a condus Corpul de Armată VII în operațiunea de invadare a Poloniei, ca parte a unităților de rezervă ale Grupului de Armatei Sud. În mai-iunie 1940 corpul său de armată a participat, ca unitate componentă a Armatei a 17-a comandate de generalul Ernst Busch, la invadarea Belgiei și Luxemburgului și la Bătălia Franței. A fost decorat cu Crucea de Cavaler al Crucii de Fier pentru comandarea Corpului VII în străpungerea liniei Maginot și capturarea orașelor Nancy și Toul.[4] El a rămas la comanda aceluiași corp de armată în timpul pregătirilor pentru invadarea Marii Britanii.
În septembrie 1940 Schobert a primit comanda Armatei a 11-lea. Armata a fost inclusă în Grupul de Armate Sud după declanșarea Operațiunii Barbarossa, care avea ca scop invadarea Uniunii Sovietice. A fost decorat pe 22 august 1941 cu Ordinul „Mihai Viteazul” cl. III-a „pentru destoinicia și bravura personală cu care a condus în mod strălucit operațiunile unei Armate, compusă din unități germane și române, sdrobind rezistența dușmanului și contribuind astfel la liberarea pământului românesc al Bucovinei de Nord și a Basarabiei”.[8]
În timpul operațiunilor de luptă, din sudul Uniunii Sovietice, Schobert a murit pe 12 septembrie 1941 atunci când avionul german de observație Fieseler Storch a aterizat pe un câmp de mine sovietic. Un corespondent de război german pe nume Leo Leixner a scris o biografie a lui Schobert.[9]
Generalul Schobert a fost decorat post-mortem pe 8 octombrie 1941 cu Ordinul „Mihai Viteazul” cl. II-a „pentru modul strălucit cu care a condus operațiunile armatei sale și bravura personală, arătată pe câmpul de luptă în războiul contra bolșevicilor”.[10]
Familie
Schobert s-a căsătorit cu Alice Rieder-Gollwitzer în 1921. Au avut trei copii: doi fii și o fiică. Fiul său mai mic a murit pe front în 1944, în timp ce slujea ca pilot de luptă al Luftwaffe.[11]
Decorații
- Crucea de Cavaler al Crucii de Fier (29 iunie 1940) în calitate de General der Infanterie și comandant al Corpului de Armată VII (VII. Armeekorps)[12]
Ordinul Militar „Mihai Viteazul” cl. III-a (22 august 1941)[8]
Ordinul Militar „Mihai Viteazul” cl. II-a (8 octombrie 1941)[10]
Ordinul „Virtutea Aeronautică” de Război cu spade, clasa Cavaler, post-mortem (11 octombrie 1941)[13]
Note
- ^ Deși acțiunile sale au avut loc în martie 1918, Ordinul Militar Max Joseph i-a fost acordat lui Schobert abia după încheierea războiului și abdicarea regelui Bavariei. Prin urmare, din punct de vedere tehnic, brevetul lui nobiliar (ca și brevetele altor militari decorați) a reprezentat doar o schimbare a numelui. În orice caz, brevetul nu a fost ereditar, astfel încât copiii săi nu i-au moștenit titlul.
Referințe
- ^ a b c d Eugen Ritter von Schobert, Autoritatea BnF
- ^ a b c d „Eugen Ritter von Schobert”, Gemeinsame Normdatei, accesat în
- ^ „Eugen Ritter von Schobert”, Gemeinsame Normdatei, accesat în
- ^ a b c d Virtuti Pro Patria, 404
- ^ Bayerns Goldenes Ehrenbuch, p. 46
- ^ Günter Wegner, Stellenbesetzung der deutschen Heere 1815-1939. (Biblio Verlag, Osnabrück, 1993), Bd. 1, 767, 830, 835.
- ^ Wegner, Stellenbesetzung, 797.
- ^ a b Decretul Regal nr. 2.355 bis din 22 august 1941 pentru conferirea Ordinului Militar „Mihai Viteazul” cl. III, publicat în Monitorul Oficial, anul CIX, nr. 206 din 1 septembrie 1941, partea I-a, p. 5.116.
- ^ Generaloberst Eugen Ritter von Schobert; Lebensbild eines deutschen Armeeführers by Leo Leixner. 4 editions published in 1942 in German and held by 13 WorldCat member libraries worldwide
- ^ a b Decretul Regal nr. 2.786 din 8 octombrie 1941 pentru conferire de Ordin militar „Mihai Viteazul”, publicat în Monitorul Oficial, anul CIX, nr. 246 din 16 octombrie 1941, partea I-a, p. 6.321.
- ^ Virtuti Pro Patria, pp. 404-405
- ^ Fellgiebel 2000, p. 386.
- ^ Decretul Regal nr. 2.838 din 11 octombrie 1941 pentru conferirea de decorațiuni, publicat în Monitorul Oficial, anul CIX, nr. 249 din 20 octombrie 1941, partea I-a, p. 6.421.
Bibliografie
- Fellgiebel, Walther-Peer () [1986]. Die Träger des Ritterkreuzes des Eisernen Kreuzes 1939–1945 [The Bearers of the Knight's Cross of the Iron Cross 1939–1945] (în German). Friedberg, Germany: Podzun-Pallas. ISBN 978-3-7909-0284-6. Mentenanță CS1: Limbă nerecunoscută (link)
- Rudolf von Kramer, Otto Freiherr von Waldenfels und Dr. Günther Freiherr von Pechmann: Virtuti Pro Patria: Der königlich bayerische Militär-Max-Joseph-Orden, München 1966 (Rudolf von Kramer, Otto Freiherr von Waldenfels & Dr. Günther Freiherr von Pechmann: Virtuti Pro Patria: The Royal Bavarian Military Max Joseph Order, Munich, 1966)
- Bayerisches Kriegsarchiv: "Bayerns Goldenes Ehrenbuch", gewidmet den Inhabern der höchsten bayerischen Kriegs-auszeichnungen aus dem Weltkrieg 1914/18, München 1928 (Bavarian War Archives: "Bavaria's Golden Book of Honor", dedicated to the holders of the highest Bavarian war decorations of the World War 1914-18, Munich, 1928)
Legături externe
- de Eugen Ritter von Schobert în Catalogul Bibliotecii Naționale a Germaniei (Informații despre Eugen Ritter von Schobert • PICA • Căutare pe site-ul Apper)
- „Goldes wert. Ein deutscher Historiker widerlegt die gängige These, die Wehrmacht habe mit den Mordaktionen der Einsatzgruppen in Rußland nichts zu tun gehabt” [A German historian disproves the common thesis that the Wehrmacht had nothing to do with the killings of the Einsatzgruppen in Russia] (în German). Der Spiegel. . Mentenanță CS1: Limbă nerecunoscută (link)
Lideri militari | ||
---|---|---|
Predecesor: - | Comandantul Armatei a 11-a (11. Armee) 5 octombrie 1940 – 21 septembrie 1941 | Succesor: Generalfeldmarschall Erich von Manstein |