Genom ett landskap som svallats av vågor under landhöjningen går Torne älv. Service- och tjänstesektorerna dominerar det lokala näringslivet som traditionellt varit starkt beroende av gränshandeln.
Från att kommunen bildades 1971 och fram till 1995 ökade befolkningen, därefter har befolkningen minskat. Efter valet 2018 fick Socialdemokraterna ge upp makten till förmån för borgerligt styre.
I regel har kommunens sjöar och vattendrag en riktning från nordväst till sydöst, vilket kan härledas till berggrunden sprickbildningar. I kommunens östra delar utgörs berggrunden av basiska magmatisk bergarter vilket ger näringsrik jord. Kring kustnära områdena och skärgårdens öar har områden svallats av vågorna i samband med landhöjningen vilket gett kalspolade hällmarker, områden med klapperstensvallar och tidigare vikar som fyllts med sediment. Den svallade terrängen har gett upphov till växtsamhällen med artrikedom, så kallade blockstrandängar med flora som exempelvis blodnycklar, bottenviksmalört och strandviva. Fält med välutbildade sanddyner återfinns på öarna Sandskär och Seskar-Furö. Torneälven tillhör kommunens mest värdefulla områden och är en av landets fyra sista outbyggda älvar. Landskapet påverkas av den häftiga isgången i samband med vårsmältningen. Det varma sommarklimatet i älvdalen ger möjligheter till odling, samtidigt fylls området med nordliga arter som polargullpudra, nordlig backruta och hänggräs.[11]
Vid tätortsavgränsningen av Statistiska centralbyrån den 31 december 2015 fanns det fyra tätorter i Haparanda kommun. Sedan dess har Karungi blivit omklassificerad till småort.
Efter valet 2018 skedde ett historiskt skifte när Socialdemokraterna fick ge upp makten efter 46 år till förmån för en koalition bestående av Centerpartiet, Kristdemokraterna, Moderaterna och Sjukvårdspartiet. Koalitionen uppgav att fokus skulle ligga på "barnomsorg och skola, äldreomsorg och näringslivets möjligheter till utveckling".[17]
År
Partier
1994-1998[18]
S
1998-2002[18]
S
C
2002-2006[18]
S
V
2007-2014[18]
S
2014-2018[18]
S
V
2018-[18]
C
NS
M
KD
Kommunfullmäktige
Presidium
Presidium 2018–2022
Ordförande
C
Bertil Segerlund
Förste vice ordförande
S
Marléne Haara
Andre vice ordförande
NS
Pia Hulkoff
Mandatfördelning 1970–2022
Antalet mandat i kommunfullmäktige var 41 från och med valet 1970 till och med valet 1994. Från valet 1998 minskades antalet mandat till 35 och från valet 2018 till 31. Socialdemokraterna har ett starkt stöd i kommunen och har varit det största partiet i samtliga kommunval från 1970 och framåt.
Det näst största partiet har varit Centerpartiet i samtliga val förutom tre: 1998, 2002 och 2006, då Moderaterna var det näst största partiet.
Data hämtat från Statistiska centralbyrån och Valmyndigheten.
Nämnder
Kommunstyrelse
Totalt har kommunstyrelsen 11 ledamöter, varav fyra tillhör Socialdemokraterna, tre tillhör Centerpartiet, två tillhör Norrbottens sjukvårdsparti, ett tillhör Moderaterna och ett tillhör Kristdemokraterna.[19]
Presidium 2018–2022
Ordförande
C
Sven Tornberg
Vice ordförande
NS
Anders Rönnqvist
Lista över kommunstyrelsens ordförande
Gunnar Rannestig, Socialdemokraterna, 1 januari 1971–1986[20]
Bo-Erik Nilsson, Socialdemokraterna, 1986–1996
Bengt Westman, Socialdemokraterna, –31 december 2002[21][22]
Tidigare hade kommunen även ett vänortssamarbete med ryska Kovdor. Men i samband med Rysslands invasion av Ukraina 2022 konstaterade socialdemokratiske kommunpolitikern Bengt Westman att samarbetet inte behövde sägas upp utan konstaterade att "Det finns inget avtal att säga upp, det har inte förekommit något samarbete på många år”.[28]
Service- och tjänstesektorerna dominerar det lokala näringslivet. Livsmedelstillverkaren Polarica AB är det företag som utmärker sig bland industrierna. I kommunen finns även ett antal små verkstads- och IT-företag. Traditionellt har gränshandeln varit viktig och centralorten betydelse för gränshandeln stärktes ytterligare i och med att Ikea slog upp portarna där 2006.[11]
Turism
Svenska Kukkola sedd över Kukkolaforsen, från finska sidan.
Kukkolaforsen, som är den viktigaste av natursevärdheterna i Haparanda och Torneå kommuner, ligger i Kukkola, 15 kilometer norr om Haparanda och Torneå. Forsen är 3 500 meter lång och har en fallhöjd på cirka 14 meter.
Haparanda station har persontrafik med Norrtåg som går till Kalix, Boden och Luleå. Norra stambanan upp till Boden var klar 1894 och därefter anslöts fler och fler orter. Karungi anslöts 1913. Järnvägen kom att bli särskilt viktig under första världskriget då det var Tsarrysslands enda fredliga förbindelse västerut. Två år senare var järnvägen till Haparanda klar. År 1919 stod järnvägsförbindelsen med Finland klar. I Haparanda möts två spårvidder. Sverige har normalspår (1435 mm) medan Finland har rysk spårvidd (bredspår 1524 mm). Den 15 januari 2013 stod den nya Haparandabanan klar, ett bygge som pågick från 2006. Den beskrivs som "den enda järnvägen som binder samman Sverige med Finland och Ryssland".[29]
Befolkning
Demografi
Befolkningsutveckling
Kommunen har 9 144 invånare (30 juni 2024), vilket placerar den på 230:e plats avseende folkmängd bland Sveriges kommuner.
Befolkningsutvecklingen i Haparanda kommun 1970–2020[30]
År
Folkmängd
1970
8 893
1975
9 053
1980
9 672
1985
9 943
1990
10 517
1995
10 856
2000
10 412
2005
10 184
2010
10 059
2015
9 831
2020
9 601
Anm: Uppgifterna avser förhållandena den 31 december enligt den kommunala indelningen den 1 januari året efter.
Utländsk bakgrund
År 2021 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund (utrikes födda personer samt inrikes födda med två utrikes födda föräldrar) eller 51,1 procent av befolkningen. Kommunen var då den en av svenska kommuner med störst andel invånare som hade utländsk bakgrund, efter Botkyrka kommun och Södertälje kommun.[31]
Invånare efter de vanligaste födelseländerna
Följande länder är de 10 vanligaste födelseländerna för befolkningen i Haparanda kommun. Tabellen innehåller dock 11 länder då lika många personer var födda i Etiopien och Sudan.[32]
Bygden i kommunen har traditionellt varit finsk- och meänkielispråkig, men under 1900-talet vann svenskan stadigt terräng på landsbygden och den är nu det klart dominerande språket i de yngre generationerna.
I centralorten däremot var förhållandena annorlunda och utvecklingen har där gått i närmast omvänd riktning. Den nygrundade staden Haparanda lockade till sig människor från många olika delar av Sverige och hade därför redan på 1800-talet en svenskspråkig majoritet, varför staden i språkvetenskapliga verk till och med betecknades som en svensk språkö. Haparanda var länge den enda orten i Tornedalen där andelen enspråkigt svenska översteg andelen enspråkigt finska. Dock lärde sig många av de inflyttade svenskarna också att tala finska som andraspråk; funktionell tvåspråkighet var en nödvändighet med tanke på stadens läge.
I dag har finskan, på grund av stor inflyttning av framför allt sverigefinnar under senare delen av 1900-talet, fått en mycket stark ställning i Haparanda tätort och i Marielund, som i praktiken utgör en förort till Haparanda.
I kommunen finns två världsarv – Struves meridianbåge och Perävaara.[13] Struves meridianbåge inkluderar fyra mätpunkter som astronomen Wilhelm Struve använde för att besvara 1600-talets vetenskapsmän på frågan "Är jorden verkligen helt rund?".[34] I Perävaara finns ett kryss, som relaterar till Struves meridianbåge, på en sten belägen på en höjd i området som är det "enda bevarade spåret efter den gradmätning som Selander och Skogman gjorde här i mitten av 1800-talet".[35]
I kommunen fanns det två byggnadsminnen år 2022 – Forslundsgården i Vojakkala och Haparanda stationshus.[36] Ett annat kulturarv är Hermansons Handelsgård som byggdes 1832. Gården inkluderar en huvudbyggnad med två kök och tolv rum samt tolv magasin.[37]
Blasonering: I fält av silver en från ett grönt treberg mellan två uppväxande gröna aspar under en sol av guld uppskjutande riksgränsstolpe av guld med ett blått klot, belagt med tre kronor av guld och krönt med ett kors av guld, lagd över ett svävande, genomgående, nedtill rakt avskuret blått treberg.[38]
SFS 2015:493, justerad i SFS 2015:698 Förordning om distrikt. Trädde i kraft 1 januari 2016.
^Wänkkö, Ulrika (15 oktober 2018). ”Koalition tar över i Haparanda”. SVT Nyheter. https://www.svt.se/nyheter/lokalt/norrbotten/de-tar-over-i-haparanda. Läst 28 juni 2022.
^ [a b c d e f] ”Maktfördelning för tidsperioden 1994 - 2014”. Sveriges Kommuner och Landsting. Arkiverad från originalet den 20 januari 2016. https://web.archive.org/web/20160120044609/http://skl.se/demokratiledningstyrning/valmaktfordelning/valresultatmaktfordelning2014/valresultatochmaktfordelningsammanstallning19942014.370.html. Läst 22 oktober 2018.
^Haparanda.se: Kommunstyrelsens ledamöter och ersättare 2019-2022 Arkiverad 26 oktober 2020 hämtat från the Wayback Machine. Läst 12 april 2020
^läs online, sverigesradio.se , läst: 23 september 2023.[källa från Wikidata]
^läs online, sverigesradio.se , läst: 23 september 2023.[källa från Wikidata]
^läs online, sverigesradio.se , läst: 23 september 2023.[källa från Wikidata]
^läs online, norran.se , läst: 23 september 2023.[källa från Wikidata]
^läs online, kuriren.nu , läst: 23 september 2023.[källa från Wikidata]
^ [a b] läs online, www.svt.se , läst: 23 september 2023.[källa från Wikidata]
^läs online, Internet Archive , läst: 23 september 2023.[källa från Wikidata]
^läs online, nsd.se , läst: 23 september 2023.[källa från Wikidata]
^Sternlund, Hans (2 maj 2022). ”Sökte genom 3 000 hyllmeter – nu kan Gällivare riva avtalet med ryska vänorten”. SVT Nyheter. https://www.svt.se/nyheter/lokalt/norrbotten/efter-sok-genom-3-000-hyllmeter-har-ar-det-gamla-avtalet-med-ryska-vanorten. Läst 28 juni 2022.
^”Tågtrafikens utveckling”. www.haparanda.se. https://www.haparanda.se/boende-och-miljo/tagtrafikens-utveckling. Läst 28 juni 2022.
^”Statistiska centralbyrån - Folkmängden efter region, civilstånd, ålder och kön. År 1968 - 2015”. http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__BE__BE0101__BE0101A/BefolkningNy/?rxid=c0ca3bb8-255c-43ba-85f1-ee5289d082c4. Läst 2 mars 2016.
^Kommuner med högst andel personer med utländsk bakgrund, 2021 jämfört med 2020. Statistiska centralbyrån (SCB). https://www.scb.se/hitta-statistik/statistik-efter-amne/befolkning/befolkningens-sammansattning/befolkningsstatistik/pong/tabell-och-diagram/topplistor-kommuner/andel-personer-med-utlandsk-bakgrund/.
^ [a b] ”Folkmängden efter region, födelseland och kön. År 2000 - 2021”. Statistikdatabasen. Statistiska centralbyrån. https://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__BE__BE0101__BE0101E/FolkmRegFlandK/. Läst 31 maj 2022.
^”Förvaltningsområde för finska och meänkieli”. www.haparanda.se. https://www.haparanda.se/kommun-och-politik/nationella-minoriteter/forvaltningsomrade-for-finska-och-meankieli. Läst 28 juni 2022.
^”Struves meridianbåge”. www.lansstyrelsen.se. https://www.lansstyrelsen.se/norrbotten/besoksmal/varldsarv/struves-meridianbage.html. Läst 28 juni 2022.
^”Perävaara, Haparanda kommun”. www.lansstyrelsen.se. https://www.lansstyrelsen.se/norrbotten/besoksmal/varldsarv/struves-meridianbage/peravaara-haparanda-kommun.html. Läst 28 juni 2022.
^”Byggnadsminnen i Norrbotten - Norrbottens museum”. norrbottensmuseum.se. https://norrbottensmuseum.se/kulturmiljoe/bebyggelse/kunskapsbank/k-maerkt/byggnadsminnen-i-norrbotten.aspx. Läst 28 juni 2022.
^Norgren, Eleonor (24 november 2016). ”Hermansons handelsgård i Haparanda”. Sveriges Radio. https://sverigesradio.se/artikel/6571162. Läst 28 juni 2022.
^”Svenska Heraldiska Föreningens vapendatabas”. Arkiverad från originalet den 18 oktober 2012. https://web.archive.org/web/20121018011750/http://databas.heraldik.se/index.php. Läst 23 november 2008.
Externa länkar
Haparanda kommuns officiella webbplats
Wikimedia Commons har media som rör Haparanda kommun.