Kentsk tärna
Kentsk tärna Status i världen: Livskraftig (lc)[1] Status i Sverige: Nära hotad[2] | |
![]() Läte av kentsk tärna. | |
Systematik | |
---|---|
Domän | Eukaryoter Eukaryota |
Rike | Djur Animalia |
Stam | Ryggsträngsdjur Chordata |
Understam | Ryggradsdjur Vertebrata |
Klass | Fåglar Aves |
Ordning | Vadarfåglar Charadriiformes |
Familj | Måsfåglar Laridae |
Släkte | Thalasseus |
Art | Kentsk tärna T. sandvicensis |
Vetenskapligt namn | |
§ Thalasseus sandvicensis | |
Auktor | (Latham, 1787) |
Utbredning | |
![]() Häckning Året om Vinterkvarter | |
Synonymer | |
|
Kentsk tärna (Thalasseus sandvicensis) är en fågelart som tillhör familjen måsfåglar.[3] Den förekommer utmed kuster i Europa och Asien, men närbesläktade amerikanska cayennetärnan behandlas ofta som en del av kentsk tärna. Fågeln är en relativt stor tärna med i häckningsdräkt svart hjässa med en spretig tofs. Näbben är svart med gul spets, en egenskap den endast delar med cayennetärna.
Utseende och läte
En adult kentsk tärna mäter 37–43 centimeter på längden och har ett vingspann på cirka 100–110 cm. Ovansidan av vingarna är ljusgrå medan undersidan och halsen är vita. Den korta stjärten är kluven. I häckningsdräkt har den helsvart hjässa, med en svart rufsig tofs i nacken. I vinterdräkt är den vit i pannan och den svarta tofsen är mer sliten. Hanar och honor har samma utseende. Näbben är lång och svart med ljusgul spets.
- Häckningsdräkt, i juli i Northumberland.
- Vinterdräkt, i november i Spanien.
- Olika åldrar och dräkt.
Kentsk tärna är mycket lik cayennetärna, tidigare och av vissa fortfarande behandlad som en underart, men den har kortare näbb och kraftigare näbbas. Hos det sydamerikanska taxonet eurygnatha är näbben dessutom helgul. Juvenil acuflavida har gulaktig näbb, och förhållandevis helvit rygg och vingtäckare, till skillnad från sandvicensis som har helmörk näbb och mer vattrad rygg och vingtäckare.
Läte
Dess karakteristiska läte är knarrande och låter ungefär "kärrik". Vissa beskriver det som ljud av amalgam som trycks in i en tand.
Utbredning och systematik
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/Kentsk_t%C3%A4rna_%28Thalasseus_sandvicensis%29-Ystad-2017.jpg/250px-Kentsk_t%C3%A4rna_%28Thalasseus_sandvicensis%29-Ystad-2017.jpg)
Kentsk tärna häckar i Europa och Asien utmed kusterna av Nordsjön, Östersjön, Atlanten, Medelhavet, Svarta havet och Kaspiska havet. I Mellaneuropa förekommer de från mars till september. På vintern flyttar den till södra Europa och Afrika, ner till Sydafrika.[3]
Den nord- och sydamerikanska arten cayennetärna (T. acuflavidus) behandlades tidigare som en underart till kentsk tärna, men DNA-studier visar att den är närmare besläktad med aztektärna än med kentsk tärna. BirdLife Sveriges taxonomikommitté och IOC urskiljer den därför numera som egen art, medan andra taxonomiska auktoriteter som Clements et al 2019[3] behåller den fortfarande som en del av sandvicensis.
Släktestillhörighet
Tidigare förde man en mängd tärnor till släktet Sterna. Fylogenetiska studier av Bridge et al. 2005 påvisade att den sammanslagningen inte gav monofyletiska släkten och man bestämde därför att dela upp familjen i fler släkten för att bättre spegla tärnornas utveckling och släktskap.[4] På grund av detta förs kentsk tärna numera oftast till släktet Thalasseus tillsammans med bland andra kungstärna och iltärna.[3] Vissa auktoriteter som IUCN för dock fortfarande dessa arter till släktet Sterna.[1]
Ekologi
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a7/Sterna_sandvicensis01.jpg/250px-Sterna_sandvicensis01.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5a/Kentsk_t%C3%A4rna_-_%28Thalasseus_sandvicensis%29_-_Ystad-2022.jpg/250px-Kentsk_t%C3%A4rna_-_%28Thalasseus_sandvicensis%29_-_Ystad-2022.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/39/Thalasseus_sandvicensis_MHNT.ZOO.2010.11.134.1.jpg/250px-Thalasseus_sandvicensis_MHNT.ZOO.2010.11.134.1.jpg)
Kentska tärnan är en träffsäker störtdykare. Den tar huvudsakligen små fiskar vid kusten eller på öppet hav. Den livnär sig även av blötdjur, maskar och insekter.
Kentska tärnan lever vid kuster och små öar med grunt vatten och god tillgång på föda. Kentska tärnan blir könsmogen efter tre till fyra år. Den häckar i täta stora kolonier - nominatformen under perioden maj till juli. Den föredrar ganska ostörda små öar som häckningsplats. En häckningskoloni kan bestå av 1 000 till 9 000 par och upp till tio häckande par kan dela på en kvadratmeter. Den stora massan av fåglar kan skydda sig utmärkt mot fiender med skrik, flygning och avföring.
Boet är en högst 20 centimeter stor grop i sanddyner eller sandbankar. Båda föräldrar ruvar äggen, som är ett till tre stycken, i ungefär 24 dagar. Efter två dagar spatserar ungarna ut ur boet och utforskar omgivningen tillsammans med de andra ungfåglarna. Inom fyra till fem veckor blir ungfåglarna flygfärdiga och fortsätter då att försörjas av föräldrarna. Stormfloder och människor är de vanligaste hoten.
Kentsk tärna och människan
Status och hot
Arten har ett stort utbredningsområde och det finns inga tecken på vare sig några substantiella hot eller att populationen minskar.[1] Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC), som dock inkluderar cayennetärna i bedömningen.[1]
Status i Sverige
Den första häckningen i Sverige observerades 1911 på Måkläppen utanför Falsterbo,[5] och beståndet ökade sedan fram till 1970-talet, då det började minska. I 2005 års rödlista upptogs den som sårbar, i 2010 års rödlista som starkt hotad och i 2015 års lista återigen som sårbar.[6] I 2020 års lista har den dock nedgraderats till nära hotad efter studier som visar att den återigen ökar i antal.[6] Beståndet uppskattas idag till 1550 reproducerande individer.[2]
Namn
Namnet kentsk tärna kommer av att typexemplaret John Latham baserade sin vetenskapliga beskrivning på kom från engelska grevskapet Kent. Detta återspeglas också i det vetenskapliga artnamnet sandvicensis, som syftar på staden Sandwich i Kent.[7]Sandwich, Kent
I kulturen
Arten spelar en viktig roll i Bo Baldersons deckare Statsrådets verk, där ett mordoffer, som är ornitolog, lockas i en fälla genom en falsk kentsk tärna.
Referenser
- Delar är översatt från tyskspråkiga Wikipedia artikel Brandseeschwalbe, läst 7 september 2005
Noter
- ^ [a b c d] BirdLife International 2012 Thalasseus sandvicensis Från: IUCN 2015. IUCN Red List of Threatened Species. Version 2015.4 www.iucnredlist.org. Läst 17 maj 2016.
- ^ [a b] Artfakta om kentsk tärna, ArtDatabanken.
- ^ [a b c d] Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, D. Roberson, T. A. Fredericks, B. L. Sullivan, and C. L. Wood (2019) The eBird/Clements checklist of birds of the world: Version 2019 http://www.birds.cornell.edu/clementschecklist/download, läst 2019-08-11
- ^ Bridge, Eli S. (1 september 2005). ”Arkiverade kopian” (PDF). Molecular Phylogenetics and Evolution "35" (2): ss. 459–469. doi:10.1016/j.ympev.2004.12.010. PMID 15804415. Arkiverad från originalet den 12 april 2016. https://web.archive.org/web/20160412083752/https://www.cmnh.org/site/files/ornithology/mpeterns.pdf. Läst 17 maj 2012.
- ^ Ekman, Sven (1922). Djurvärldens utbredningshistoria på skandinaviska halvön. Stockholm: Bonnier. Libris 273154
- ^ [a b] Artdatabankens rödlista 2020 PDF Arkiverad 8 februari 2021 hämtat från the Wayback Machine.
- ^ Jobling, J. A. (2019). Key to Scientific Names in Ornithology. Ur del Hoyo, J., Elliott, A., Sargatal, J., Christie, D.A. & de Juana, E. (red.) (2019). Handbook of the Birds of the World Alive. Lynx Edicions, Barcelona. Hämtad från www.hbw.com.
Källor
- Lars Larsson (2001) Birds of the World, CD-rom
Externa länkar
- Artportalen: Dagens fynd – senaste observationerna – bilder
- Dansk ornitologisk forening
Wikimedia Commons har media som rör kentsk tärna.
Bilder & mediaWikispecies har information om kentsk tärna.
Artförteckning- Läten på xeno-canto.org
|